Hormonbehandling etter forebyggende fjerning av eggstokker
![Bilde av Nora Johansen Bilde av Nora Johansen](https://gynkreft.blodkreftforeningen.no/getfile.php/134964-1678357688/02%20Gynkreftforeningen/Artikler/Foreningens%20arbeid/nora-johansen-foto-Oystein-Horgmo-UiO.jpg%20%28large%29.jpg)
Nora Johansen er overlege og forsker ved avdeling for gynekologi og fødselshjelp ved Sørlandet Sykehus i Arendal. Hun forklarer nærmere rundt hva det innebærer å fjerne begge eggstokkene før overgangsalder, slik at østrogennivået synker kraftig, mens testosteronnivået halveres.
– Det er hetetokter, nattesvette, søvnproblemer og humørsvingninger som er typisk for overgangssymptomer. Men vi vet også at østrogenet hos en dame før hun har kommet i overgangsalderen beskytter mot noen uønskede sykdommer senere i livet. Østrogenet frem til overgangsalder er viktig for hjerte og karsystemet, for beinhelsa og for hukommelse og den kognitive funksjonen, sier Johansen.
Når man fjerner østrogenet før det ville skjedd naturlig, kan man se en økt risiko for disse sykdommene. Man vet også at man kan gjøre tiltak med livsstilsendringer, som for eksempel trening og kosthold. For de som får fjernet eggstokkene rundt 35-40 års alder, anbefaler man likevel at man erstatter det tapte østrogenet frem til man ville ha kommet i naturlig overgangsalder, forklarer Johansen.
– Det er mange hormonpreparater som inneholder østrogen og gestagen. Når man gir østrogen, så stimuleres slimhinnen inne i livmoren. Når en dame har menstruasjon, så vil denne slimhinnen blø ut hver måned, men hvis man stimulerer med østrogen, etter man har kommet i overgangsalderen, så vil man ikke ha menstruasjon som normalt. Da må man beskytte denne slimhinnen mot østrogenstimuleringen for at det ikke skal bli celleforandringer og i verste tilfelle kreft i livmoren. Derfor må en dame som har sin livmor intakt, ha det andre hormonet i tillegg til østrogen, nemlig gestagen.
Hvis man får fjernet eggstokkene etter 50 års alder, så er det ikke nødvendig med hormonbehandling for hjerte/karsykdom, benskjørhet eller demens. Det kan derimot være man har behov for hormoner på grunn av plager.
– Hvis man får fjernet eggstokker før 50-års alderen, gjerne ned mot 40-års alderen, så er spørsmålet om hun har hatt brystkreft. Da bør man ikke ha hormoner og bør finne andre alternativer. Anbefalt hormonbehandling hvis man har livmor intakt, er hormonspiral og østrogentilskudd via huden, i form av plaster eller til å smøre på. Grunnen til at man anbefaler det, er at når man tar østrogenet via huden, så er det veldig liten eller ingen risiko for blodpropp, sier Johansen.
Hvor mye østrogen skal man gi?
Når man kommer i overgangsalder naturlig, behandler man med lavest mulig dose og kortest mulig tid, men når man har kommet i overgangsalderen fordi eggstokkene er fjernet, så må man erstatte hormontapet.
– Regelen er at man skal ha østrogen tilsvarende det man hadde før man kom i overgangsalderen, det vil si 2-4 mg østrogen i tablettform, eller 100 mikrogram fra plaster. Noen må litt høyere fordi de har plager med denne dosen, andre må ha litt lavere fordi de ikke tåler det så godt, sier Johansen.
Noen kvinner kan oppleve plager med tørre eller såre slimhinner i skjeden, kanskje selv om de går på systemisk østrogen som virker i hele kroppen. De fleste kvinner kan bruke østrogen vaginalt i skjeden, forklarer hun.
Hva med testosteron?
– Man kan ikke ta en blodprøve for å se på testosteronnivået og dermed finne ut av om man kan ha nytte av testosteron. Hvis man merker en betydelig forskjell, da snakker jeg om sexlyst, så kan man ha nytte av det. For mye testosteron kan gi mannlig hårvekst, kviser, dypere stemme og økt risiko for hjerte og karsykdommer, det bør derfor følges nøye opp. Hvis man skal gå på testosteron, så er det testogel og tostran som er de aktuelle preparatene, med maksimalt 5 mg per døgn, forklarer Johansen.
Det er en del som har hatt brystkreft som står på testosteronbehandling, og det er ingen studier som har vist at det er større sjanser for brystkreft for første gang og heller ikke tilbakefall av brystkreft, ifølge Johansen
– Men det er få studier, det er kort oppfølgingstid i disse studiene, og jeg vet at brystkreftlegene er litt skeptiske.
Forsker og overlege Nora Johansen.
Foto: Øystein Horgmo, UIO